29.11.2021
Raplamaa sportmängude kontseptsioon
Hetkeolukord
Korraldame maakonna meistri- ja karikavõistlusi, maakonna suve- ja talimänge, koolispordi meistri-, esi- ja korrespondentsvõistlusi. Oleme korraldajad ja/või osaleme JÕUD meistrivõistlustel, Eesti Omavalitsuste suve- ja talimängudel, Eestimaa suve- ja talimängudel (toimuvad 4 aasta järel), Eesti Koolispordi Liidu vabariiklikel finaalvõistlustel.

Rapla Maakonna Spordiliit on korraldanud alates 1991. aastast Rapla maakonna suvemänge 30 ja talimänge 29 korda. Esimesel kümnel aastal 1991 – 2001 olid mängud ühepäevased, toimusid ühes vallas, vald roteerus igal aastal. Suvemängude kavas oli 6-8 ala (võrkpall, kergejõustik, pendelteatejooks, jalgpall, sangpomm, ujumine, orienteerumine, juhtkonnavõistlus). Talimängude kavas oli 5 ala (suusatamine, kabe, male, lauatennis, juhtkonnavõistlus). Edaspidi 2002 – 2021 on võistluspäevade periood pikenenud ja toimumiskohad on jaotunud mitme valla territooriumile kus sporditaristu olemas. Aastatega on mängudele lisandunud köievedu, rahvastepall tüdrukutele, jalgrattakross, sõudmine ergomeetril-sisesõudmine, tänavakorvpall, petank, mälumäng, laskmine, tänavahoki, sõiduautode lumerajasõit, sulgpall, discgolf. On ka võisteldud ratsutamises, tuletõrjespordis, tõukekelgurallis, reesõidus, uisutamises, saalihokis, perevõistlustel.
Viimastel aastatel eripäevadel on toimunud orienteerumine, rattasõit, laskmine, ujumine, mälumäng, suusatamine, autode lumerada, kabe, male. Suvemängudel ühel päeval oleme korraldanud: pendelteatejooks, kergejõustik, petank, volle, juhtkonna võistlus, tänavahoki, sisesõudmine. Talimängudel: lauatennis, koroona, juhtide võistlus, discgolf.
Viimase kümnendi 2010-2020 suve alasid 9 - 12 ja tali alasid 8 -13, osalejaid kokku aastas 700 – 950. Populaarsemad-harrastatavamad on ujumine, autode lumerada, kergejõustik, discgolf ja laskmine. Kõigil aastatel on läbi viidud: juhtide võistlus, ujumine, orienteerumine, petank, lauatennis, pendelteatejooks, kergejõustik, kabe, volle. 
Tekkinud probleemid
-	suve- või talimängud kui kompleksvõistlused või sarjad – plaanid muutuvad tihti, eriti viimasel 2 aastat
-	meie mängude kokkulangemine JÕUD suve- ja talimängudega
-	suusatamine lume puudusel on viimasel kümnendil ära jäänud 5 aastat
-	klubid soovivad formaadi muutmist, pikemat etteplaneerimist et võistlused paigutuks 
klubi kalendrisse
-	info liikumine, info ei jõua õigeaegselt osaleda soovijatele
-	info saajaid on, aga edasijagamist ei pruugi toimuda, spordiklubi teavitab ainult oma liikmeid
-	valdade kohatine vastuseis mängudele:  
•	soovitakse uuendusi, kaasaegsemaid lahendusi (nagu discgolfis), rohkem ja pikemalt etteplaneeritud infot
•	auhinnalaud - ei soovita karikaid, puudub korralik hoiukoht
•	ei soovita käsutada oma sportlasi
•	vallal ei ole toimivat sporditeavituse võrgustikku
•	valla spordiametnik üldjuhul spordihariduseta
•	spordiametniku töö-ametijuhend ei sätesta tegelemist sportlasega, ei näe ette vabadel päevadel tööl käimist jne

Positiivsed näitajad
-	võistlustel on sportlaste-võistlejate kalenderplaanis kindel koht
-	spordirahva tahe võistelda - olla kohal, esindada oma valda
-	klubid teavitavad omi sportlasi
-	võistlused aladel kus ei toimu muid võistlusi, hoiame seda ala pildis
-	koostöö spordiasutuste, klubidega ja spordiaktiiviga
-	juhtkonnavõistlus – võimalus tutvuda valla juhtidega 
-	viimasel ajal vallad on hakanud spordimängude vastu taas huvi tundma
-	võimalus liikumisharrastust edendada, spordimängud on pigem poolsportlikud - mõju ilmselt ei saa olla massiline
Rahastamine 
Täiendavaid finantse taotleme Raplamaa Omavalitsuste Liidult ROL 3500€ ja Eesti Kultuurkapitali KULKA kehakultuuri ja spordi sihtkapitalist 3000€. Põhilise kulu kannab spordiliit, osaline kulu jääb võistlust korraldava valla kanda.
Tegevusplaan
Spordiüritused/võistlused on kindel viis spordi ja liikumisharrastuse arendamiseks. Mida lähemal on spordiüritused rahvale, seda parem. Igal spordivõistlusel on oma mõte ja eesmärk. Paljud meie spordiüritused ei ole võistlused, vaid on suunatud kõigile huvilistele. Raplamaal harrastatakse 40 spordiala, maakonna spordiliit koos klubidega korraldab meistrivõistlusi 20-25 alal, spordimängude kavas on lisaks 10 vähemharrastatavat ala.

Spordimängude ühisosaks on liikumisharrastusega ja spordiga tegelemise võimalus, võimalus on mittesportlasel tulla sportima. Eeldame et sportmängud on kui liikumisharrastuse üritused ehk poolsportlikud, kus saavad osaleda ka sportlased-harrastajad. 

Tuleks ära kasutada meie igatsorti kommunikatsiooni potentsiaal sõnumite edastamisel, uute lahenduste leidmisel ja elluviimisel. Rohkem koostööd valdadega.
Sportmängud korraldada kui Spordiliidu, kohalike omavalitsuste ning spordiorganisatsioonide ühine eesmärk, koostöö ja tegevusrollide jaotus. Mängude korraldus peaks/võiks ennekõike olla meeldiv ja inspireeriv kogemus erinevatele osapooltele – mitte käsk iga hinna eest teha.
VARIANT: Nimetada meie mängud „Raplamaa spordimängudeks“. Valitakse sportlikum vald. Võitjale rändkarikas. Spordimängude alasid kuni 20, valikus on õuealad ja saalialad, talialad ja suvealad. Kuni 10 spordialad viia läbi maakonna meistrivõistluste või klubi võistlussarja egiidi all ja ainult arvestuslikult (ei toimu spordimängude autasustamist). Kuni 10 spordiala valik (ujumine, juhtkonnavõistlus, petank, lamades laskmine, kergejõustik+pendelteatejooks, rannavolle 3x3, tänavakorvpall 3x3, saalijalgpall, mälumäng, maanteejooks). Spordialade valik võib igal aastal muutuda. Punktiarvestust muuta valdadele motiveerivamaks, toimunud aladest 2 spordiala ei lähe üldjärjestuse määramisel arvesse. 1 lisapunkt arvestada alal rohkeima osavõtu korral. Võistkondlikku punktiarvestust muuta: I koht – 5, II koht 3, III koht 2, IV koht 1 punkt. Individuaalne punktiarvestus jätta muutmata, I – 31, II – 29, III – 28 ja alates 30. kohast igale osalejale 1 punkt.

Heaks kiidetud juhatuse 1. detsembri koosolekul.

Koostas Rein Pajunurm
RMSL peasekretär